Vad händer om årsredovisningen är fel?
Innehållsförteckning:
- Vad händer om årsredovisningen är fel?
- Hur rättar man fel i årsredovisning?
- Vad gäller för rättelse av Bokföringspost?
- När är K3 tvingande?
- Kan man rätta en årsredovisning?
- När är en årsredovisning upprättad?
- Kan man bokföra i efterhand?
- Vad gör man om bokföring inte stämmer?
- Hur rättas man en felaktig bokförd verifikation?
- Kan man gå från K3 till K2?
- Vad är skillnaden mellan K2 och K3?
- När är man skyldig att upprätta en årsredovisning?
- Vad är K3?
- Hur långt tillbaka kan man bokföra?
- När kan man dömas för bokföringsbrott?
Vad händer om årsredovisningen är fel?
När ska årsredovisningen lämnas in? I vår skattekalender hittar du alla viktiga datum för 2022.
Du som ännu inte kan lämna in årsredovisningen digitalt har nytta av vår checklista över de vanligaste felen. Det är alltså extra lätt att göra fel om du inte gör bokslut för aktiebolag i ett riktigt bokslutsprogram utan upprättar det i Excel- eller Word.
Hur rättar man fel i årsredovisning?
Bolagsverket har inte till uppgift att kontrollera siffrorna i årsredovisningen, utan registrerar bara årsredovisningarna och offentliggör dem. Dock kontrollerar Bolagsverket vissa formalia, som att årsredovisningen innehåller rätt delar (förvaltningsberättelse, resultat- och balansräkning samt noter), att den är underskriven av rätt personer (samtliga styrelseledamöter + eventuell VD) och att det finns ett fastställelseintyg.
Om Bolagsverket vid sin granskning hittar något som saknas eller är fel så kommer de att skicka ett föreläggande till företaget, via brev eller till företagets digitala brevlåda om sådan finns. I föreläggandet kommer det att stå vilken brist Bolagsverket har hittat, och vad man behöver göra för att rätta årsredovisningen.
Om du har fått ett föreläggande ska du i normalfallet skicka in en ny årsredovisning med de ändringar som Bolagsverket kräver. Vid oklarheter är det bästa att prata med Bolagsverket.
Vad gäller för rättelse av Bokföringspost?
Bokföringen ska löpande stämmas av för att företaget i ett tidigt skede ska upptäcka avvikelser. Avstämningarna ska göras enligt fasta rutiner. Hur ofta företaget ska göra avstämningar får bedömas med hänsyn till förhållandena i det enskilda företaget (BFNAR 2013:2 punkt 2.15). Av kommentaren till punkten framgår det att avstämningar kan behöva göras med tätare intervaller i ett företag med omfattande verksamhet än i en verksamhet av mindre omfattning.
Om man identifierar en avvikelse ska man dokumentera hur avvikelsen hanterats av företaget. En avvikelse som identifieras när bankkontot stäms av och som beror på att leverantörsbetalningar är bokförda, men ännu inte har belastat bankkontot kan dokumenteras genom en notering på kontoutdraget eller i ett annat avstämningsdokument (BFNAR 2013:2 punkt 2.16 med kommentar). En avvikelse kan också leda till att man måste göra en rättelse.
När är K3 tvingande?
Sedan 2015 ska års- och koncernredovisningar för samtliga aktiebolag och ekonomiska föreningar (inklusive bostadsrättsföreningar) upprättas enligt antingen K3 eller K2. Övriga verksamhetsformer tillämpar K3 antingen frivilligt eller för att företaget uppfyller definitionen av större företag i ÅRL. Samtliga ideella föreningar och stiftelser med 90-konto tillämpar K3. I år (2017) ska handelsbolag, ideella föreningar, stiftelser och andra som upprättar årsredovisning och som ännu inte gått över till K3 välja mellan K3 och K2. K2 har därmed kompletteras med särregler så att det kan tillämpas av alla företag oavsett verksamhetsform.
K3 är huvudregelverket för samtliga företag som ska upprätta årsredovisning och koncernredovisning. Större företag ska och mindre företag får tillämpa K3.
Kan man rätta en årsredovisning?
Bolagsverket har inte till uppgift att kontrollera siffrorna i årsredovisningen, utan registrerar bara årsredovisningarna och offentliggör dem. Dock kontrollerar Bolagsverket vissa formalia, som att årsredovisningen innehåller rätt delar (förvaltningsberättelse, resultat- och balansräkning samt noter), att den är underskriven av rätt personer (samtliga styrelseledamöter + eventuell VD) och att det finns ett fastställelseintyg.
Om Bolagsverket vid sin granskning hittar något som saknas eller är fel så kommer de att skicka ett föreläggande till företaget, via brev eller till företagets digitala brevlåda om sådan finns. I föreläggandet kommer det att stå vilken brist Bolagsverket har hittat, och vad man behöver göra för att rätta årsredovisningen.
Om du har fått ett föreläggande ska du i normalfallet skicka in en ny årsredovisning med de ändringar som Bolagsverket kräver. Vid oklarheter är det bästa att prata med Bolagsverket.
När är en årsredovisning upprättad?
En årsredovisning är en offentlig handling som ska ge läsaren en rättvisande bild av ett företags resultat och ställning.
Aktiebolag och ekonomiska föreningar måste alltid upprätta en årsredovisning. För andra företagsformer är det bland annat storleken på företaget som är avgörande för om en årsredovisning behöver upprättas eller inte. Det går att läsa mer om detta i bokföringslagen kapitel 6.
En årsredovisning ska avse ett räkenskapsår. Ett räkenskapsår är i normalfallet 12 månader.
Aktiebolag och ekonomiska föreningar måste alltid upprätta en årsredovisning vid räkenskapsårets slut.
Årsredovisning ska upprättas vid varje räkenskapsårs slut, det vill säga normalt en gång per år. Om ett företag byter bokslutsdag och vid det tillfället får ett förkortat räkenskapsår kan det innebära att företaget behöver upprätta två årsredovisningar under ett kalenderår/tolvmånadersperiod.
Kan man bokföra i efterhand?
Tänk på att det är du som ansvarar för bokföringen! Även om du anlitar någon för att sköta din bokföring är det du som ansvarar för att bokföringen blir riktig. Detta ansvar kan du aldrig lämna ifrån dig. Så ställ krav på din bokförare att han eller hon förklarar om du inte förstår.
Några tips innan du lägger upp din bokföring!
- Planera din bokföring. Tänk igenom innan hur den ska vara upplagd, så att den passar dina syften bäst.
- Ta råd. Fråga vänner och bekanta som driver rörelse hur de gör med sina papper och sin bokföring.
- Enkelhet. Gör din bokföring så enkel som möjligt när du startar upp, särskilt om du är lite osäker på dina kunskaper i bokföring.
- Om du lämnar bort din bokföring. Sätt in underlagen varje dag i en pärm, där du har en flik för varje dag. Då är det lättare för den som sköter bokföringen att bokföra alla transaktioner på rätt dag.
För din egen skull är det viktigt att du har ordning på dina papper. Varje minut som behöver tas i anspråk för dig eller en redovisningskonsult kostar pengar. Sköter du din bokföring kan du spara pengar och undvika onödigt tidsspill.
Vad gör man om bokföring inte stämmer?
Om du tidigare gjort kontoavstämningen manuellt och ska börja med funktionen Stäm av konto i exempelvis april behöver du söka fram de transaktioner som gjorts innan den första april för att kunna göra en så kallad massavstämning fram till och med den sista mars. Genom massavstämningen talar du om för programmet att alla poster fram till ett visst datum, 31 mars i det här fallet, redan är avstämda.Börja med att söka fram alla transaktioner på kontot du vill stämma av från den 1 januari till den 31 mars och klicka sedan på verktyget Massavstämning uppe till höger. Kontrollera att det är rätt konto och datum och klicka sedan på knappen Stäm av.Det ingående saldot på bankkontot per den första april ska stämma överens med det utgående saldot för bokföringstransaktionerna per den sista mars.För att stämma av kontot för april månad söker du sedan fram bokföringstransaktionerna mellan första och sista april. Du anger också för hur lång tid tillbaka som du vill se eventuellt öppna poster.
Hur rättas man en felaktig bokförd verifikation?
Om du har bokfört fel kan du göra en rättelse. Du kan välja att nollställa verifikationen eller korrigera den.
Börja med att söka i verifikationslistan, Bokföring > Fler rapporter > Verifikationslista, för att få fram den felaktiga verifikationen på skärmen.
Kan man gå från K3 till K2?
Alla aktiebolag ska lämna en årsredovisning till Bolagsverket – och K2 och K3 är regelverk som styr hur årets löpande bokföring ska avslutas. Men vilka skillnader finns och vad passar för ert företag? Vi reder ut begreppen.
De flesta aktiebolag som räknas som ett mindre företag kan välja att ta fram årsredovisningen enligt K2, som är ett mer förenklat regelverk. Det är mer ”mallat” än K3. Det gör att det är enklare att upprätta en årsredovisning, samtidigt som det innebär färre valmöjligheter. En förenkling är färre periodiseringar – företaget behöver exempelvis inte periodisera intäkter eller kostnader under 5 000 kronor. Det går också att göra enklare avskrivningar. eftersom man får använda avskrivningstiden fem år på alla typer av inventarier.
Vad är skillnaden mellan K2 och K3?
Här tar vi upp några skillnader och listar de starkaste argumenten för respektive regelverk.
När det är dags för företagets bokslut och årsredovisning behöver ni välja vilket redovisningsregelverk som ska följas. Huvudregelverket för aktiebolag är K3 (utförligare årsredovisning). Vid sidan om huvudregelverket har mindre företag möjligheten att välja de enklare reglerna K2 (mindre årsredovisning).
När är man skyldig att upprätta en årsredovisning?
Alla aktiebolag och ekonomiska föreningar, samt vissa handelsbolag, är skyldiga att sammanställa sitt räkenskapsår i en årsredovisning. Årsredovisningen ska lämnas in till Bolagsverket senast sju månader efter avslutat räkenskapsår och syftar till att ge en helt korrekt bild av verksamhetens resultat och mående.
Alla årsredovisningar blir offentliga handlingar när de godkänts av Bolagsverket, så att vem som helst har rätt att se hur det har gått för ditt bolag. Därför ska alla årsredovisningar också se ungefär likadana ut.
Enligt årsredovisningslagen ska en årsredovisning vara överskådligt uppställd, ge en rättvisande bild av verksamhetens ställning och resultat, samt följa god redovisningssed. Överskådligheten innebär att årsredovisningarna ska presenteras systematiskt, lättillgängligt och med stora möjligheter till överblick.
En årsredovisning är alltså en slags sammanställning av räkenskapsåret, vilket man kan säga att årsbokslutet också är. De två ska dock inte förväxlas med varandra.
En årsredovisning är nämligen en mer övergripande form av sammanställning medan årsbokslutet går in mer på djupet för att ge en mer rättvis bild av bolagets balansräkning och resultaträkning.
En sådan bild får man genom att göra avstämningar för alla kontohändelser för året samt ta fram underlag som kan förklara saldona på de balanskonton där man har registrerat affärshändelser. På så sätt kan man säkerställa att årets bokföring är korrekt och att bokslutet ger en rättvis bild av hur det gått för företaget.
Okej, så när du upprättar din årsredovisning kan du alltså utgå från siffrorna i ditt årsbokslut. Men det finns också en hel del regler att förhålla sig för att den ska bli korrekt. Årsredovisningslagen styr nämligen hur en årsredovisning ska upprättas, samt vilka delar den ska innehålla.
Alla årsredovisningar ska följa ungefär samma struktur och för att vara så rättvisande som möjligt ska de även följa dessa fyra redovisningsprinciper:
- Fortlevnadsprincipen innebär att företaget ska antas fortsätta sin verksamhet under lång tid framöver.
- Konsekvensprincipen innebär att man ska vara konsekvent och använda samma värderingsmetoder i alla årsredovisningar, år efter år.
- Försiktighetsprincipen innebär att du ska värdera tillgångar, skulder, intäkter och kostnader med försiktighet, dvs vare sig under- eller övervärdera.
- Kontinuitetsprincipen innebär att den ingående balansräkningen i årsredovisningen ska stämma överens med den utgående balansräkningen från föregående räkenskapsår.
Vad är K3?
2004 började bokföringsnämnden arbeta med något som kallades K-projektet, vilket innebar att man skulle ta fram heltäckande regelverk för olika kategorier av företag och företagsformer.
K är helt enkelt en förkortning av kategori, och när projektet gick i mål hade man tagit fram fyra olika K-regelverk (K1, K2, K3 och K4) som innehåller samtliga regler relevanta för espektive kategori. Man kan alltså säga att K-regelverken presenterar olika typer av redovisningsregler.
K1 behandlar företag som upprättar förenklat årsbokslut och K4 behandlar koncernredovisning enligt IFRS (internationella redovisningsstandarder). K2 och K3 är däremot de vanligaste och mest populära regelverken, varför vi hädan efter endast fokuserar på dessa.
Det stora skillnaden mellan K2 och K3 är att K2 är ett regelbaserat regelverk medan K3 är ett principbaserat regelverk. På svenska betyder det att K2 är ett förenklat regelverk med standardiserade regler och schablonbelopp att utgå från, medan K3 är ett mer uttömmande regelverk med färre standardiserade regler.
Det betyder i sin tur framförallt att K2 är betydligt enklare att tillämpa, då du i princip utgår från en given mall. Samtidigt blir du mer begränsad med K2, då regelverkets standardiserade natur försvårar möjligheten att anpassa din redovisning till din verksamhet eller dina behov.
Med samma logik betyder det att K3 öppnar upp för större möjligheter att anpassa redovisningen utefter den egna verksamheten. Samtidigt innebär avsaknaden av standardiserade regler i K3-regelverket att årsredovisningen blir mer omfattande och därmed mer komplicerad att upprätta.
Hur långt tillbaka kan man bokföra?
Den löpande bokföringen under året kan ske enligt två metoder: faktureringsmetoden och kontantmetoden. Kontantmetoden ger utrymme för ett förenklat slag av bokföring där alla affärshändelser inte bokförs löpande under året.
Huvudregeln är att kontanta in- och utbetalningar ska bokföras senast påföljande arbetsdag (5 kap. 2 § första stycket BFL). För att en affärshändelse ska anses vara bokförd krävs att den kan presenteras både i registreringsordning och i systematisk ordning.
När kan man dömas för bokföringsbrott?
För att något ska klassas som bokföringsbrott krävs att någon uppsåtligen eller av oaktsamhet inte uppfyller sin bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen. Man har som företagare en skyldighet att bokföra alla affärshändelser, bevara underlaget och vara ärlig med de uppgifter man lämnar i sin bokföring.
Affärshändelserna ska registreras löpande och räkenskapsinformationen (underlagen, kvitton, fakturor m.m.) ska som huvudregel bevaras i sju års tid efter det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. Det är under vissa förutsättningar tillåtet att bevara viss bokföring digitalt. Anledningen till att bokföringen ska sparas under flera års tid är för att det ska vara möjligt att kontrollera affärshändelserna i efterhand, exempelvis inom ramen för en revision.
När räkenskapsåret är slut ska det upprättas ett bokslut och vissa företag är skyldiga att upprätta en årsredovisning. Årsredovisningen ska sedan läggas fram vid årsstämman och stämman måste hållas inom sex månader från räkenskapsårets utgång.