Hur vet man vilken fastighetsskatt man har?
Innehållsförteckning:
- Hur vet man vilken fastighetsskatt man har?
- Hur mycket ska jag betala i fastighetsskatt?
- När behöver man inte betala fastighetsskatt?
- Hur räknar man ut fastighetsskatt?
- Hur hög är fastighetsskatten 2023?
- När betalas fastighetsskatt för 2023?
- Hur mycket är fastighetsskatten 2023?
- När ska fastighetsskatten betalas 2023?
- Hur länge slipper man fastighetsskatt?
- Hur mycket är fastighetsskatten 2024?
- Vad är det för skillnad på fastighetsavgift och fastighetsskatt?
- Var hittar jag taxeringsvärdet på min fastighet?
- Är fastighetsskatten på väg tillbaka?
- Kan man få tillbaka fastighetsskatt?
- Hur mycket höjs fastighetsskatten 2023?
Hur vet man vilken fastighetsskatt man har?
Några av kriterierna är att namnet inte uppenbart får låta som ett efternamn, väcka anstöt eller vara olämpligt. Det får heller inte kännas obehagligt för den som ska bära namnet att heta just så.
Det kommer inte gå igenom om det är uppenbart att namnet är ett smeknamn.
Inte heller får man döpa sitt barn till Malmö, Göteborg, Umeå – eller andra uppenbara ortsnamn.
Och kanske är det rimligt att det faktiskt finns regler kring vad vi får döpa våra barn till. Risken finns att "Skruven" känns lite oseriöst att skriva under med när man skickar ett personligt brev i en jobbansökan.
På samma sätt blir det kanske lite förvirrande stämning på uppropet första dagen på högskolan när "Lycklig", "Mamma", "Dark-Knight", ”Finans” eller ”Glitterstar” ropas ut i aulan. Sugen på att vara den som med hög och klar stämma ropar "Japp, HÄR"?!
De här namnen finns alla på listan av namn som personer velat döpa sina barn till i Sverige hittills år 2020. Men gemensamt har de också att de fått avslag hos Skatteverket.
Hur mycket ska jag betala i fastighetsskatt?
För bostäder ska du man betala antingen en statlig fastighetsskatt eller en kommunal fastighetsavgift. Vilket du ska betala beror på vad det är för typ av bostad och om den är färdigbyggd eller håller på att byggas.
När behöver man inte betala fastighetsskatt?
Här ser du vilken fastighetsavgift eller fastighetsskatt som gäller för småhus. Ett småhus kan till exempel vara en villa, ett radhus eller ett fritidshus. Även obebyggda tomter som är avsedda att bebyggas med småhus räknas som småhusfastigheter.
Du som äger ett färdigbyggt småhus betalar kommunal fastighetsavgift. Storleken på fastighetsavgiften beräknas med hjälp av taxeringsvärdet men kan aldrig bli högre än takbeloppet, som är 9 287 kronor för inkomståret 2023 (deklarationen 2024). Takbeloppet är indexbundet och följer den årliga förändringen av inkomstbasbeloppet.
En småhusfastighet har taxeringsvärdet 2 150 000 kronor. Fastigheten är bebyggd med en bostadsbyggnad.
En småhusfastighet har taxeringsvärdet 950 000 kronor. Fastigheten har en bostadsbyggnad.
En småhusfastighet består av tomtmark som har ett taxeringsvärde på 650 000 kronor, och en liten stuga som saknar byggnadsvärde eftersom värdet på byggnaden inte kommer upp i 50 000 kronor. Fastighetsavgiften beräknas bara på markvärdet.
Du betalar hel fastighetsavgift för nybyggda småhus och ägarlägenheter som har värdeår 2011 och tidigare från och med inkomståret 2022. De första fem åren hade de ingen fastighetsavgift och följande fem år halv avgift. Inkomståret 2021 (deklarationen 2022) var det sista året med halv fastighetsavgift.
Du behöver inte betala någon fastighetsavgift de första 15 åren för nybyggda småhus och ägarlägenheter som har värdeår 2012 och senare.
Värdeåret är oftast det år då ditt hus var färdigbyggt. Du hittar värdeåret i ditt senaste beslut om fastighetstaxering eller på Mina sidor.
Du som äger ett småhus som är under uppförande betalar 1 procent av taxeringsvärdet i statlig fastighetsskatt.
När småhuset är klart och du har lämnat in en fastighetsdeklaration där det framgår att huset är färdigbyggt fastställer Skatteverket ett värdeår för småhuset. Nybyggda småhus är avgiftsbefriade under ett antal år och därefter ska du börja betala kommunal fastighetsavgift.
Finns det flera bostadsbyggnader på småhustomten betalar du fastighetsavgift för varje bostadsbyggnad. Det betyder också att den sammanlagda avgiften för hela fastigheten kan bestå av flera takbelopp.
En taxeringsenhet (fastighet) har två bostadsbyggnader som ligger på samma tomtmark. Den som äger fastigheten ska betala fastighetsavgift för båda bostadsbyggnaderna.
Bostadsbyggnad A har ett byggnadsvärde på 600 000 kronor. Bostadsbyggnad B har ett byggnadsvärde på 75 000 kronor. Tomtmarken har ett markvärde på 1 000 000 kronor.
Markvärdet ska räknas till byggnaden med högst värde, det vill säga bostadsbyggnad A.
En taxeringsenhet (fastighet) har två bostadsbyggnader som ligger på samma tomtmark. Den ena bostadsbyggnaden (C) är en villa och den andra (D) är ett Attefallshus som är nybyggt. Bostadsbyggnad C har värdeår 1991 och bostadsbyggnad D värdeår 2016. Eftersom bostadsbyggnad D är nybyggd och har värdeår 2016 är den avgiftsbefriad i 15 år. Någon fastighetsavgift tas inte ut för D vid deklarationerna 2018-2032 (inkomståren 2017-2031).
Bostadsbyggnad C har ett byggnadsvärde på 1 200 000 kronor och bostadsbyggnad D ett byggnadsvärde på 100 000 kronor. Tomtmarken har ett markvärde på 2 000 000 kronor.
Eftersom bostadsbyggnad C ska ha hel fastighetsavgift och den nybyggda bostadsbyggnaden D inte ska ha någon fastighetsavgift alls, ska markvärdet räknas till byggnaden med hel avgift, det vill säga bostadsbyggnad C.
Hur räknar man ut fastighetsskatt?
Går vi riktigt långt tillbaka i tiden hade varje individ enbart ett namn, ett tilltalsnamn. För att kunna skilja olika personer med samma tilltalsnamn började man senare att till namnet lägga en beskrivning av personen eller namnet på orten han levde eller kom ifrån. Exempel Olof Rödskägg, Harald Tvålfager, Johan den halte, Anders från Lida eller Lida-Anders etc. I bibeln finns många liknande exempel: Johannes Döparen, Johannes Evangelisten etc. De äldsta nordiska förnamnen var i regel tvåledade, t ex namn på gudomliga väsen, ord för vapen, krigare eller ärofulla egenskaper. Ex: Harald som är sammansatt av här och härskare; Sigrid som är sammansatt av seger och skön. Med kristendomens intåg blev bibliska namn av grekiskt och latinskt ursprung vanliga, t ex Andreas (Anders), Johannes (Johan, Jan, Hans, Jöns) och Magdalena (Malin) samt helgonnamn, t ex Laurentius (Lars), Nikolaus (Nils, Klas), Katarina (Karin) och Kristina (Stina, Kerstin). Även namn på nordiska helgon som Erik och Olov fick stor spridning. Med den medeltida tyska invandringen kom namn som Rikard, Valter, Henrik, Valborg. Efter reformationen blir en rad bibliska namn av hebreiskt ursprung vanliga: Abraham, Josef, Sara, Rebecka m.fl. I de flesta kulturer börjande man även att lägga till namnet på fadern för att särskilja två personer med samma namn. Detta för att undvika tveksamheter om vem en viss person var. Detta bruk att lägga till faderns namn till ett barns namn kallas patronymikon. Med detta menas efternamn som är konstruerat utifrån faderns förnamn, oftast med ett suffix eller ett prefix som står för "son". Det finns dock patronymikon utan tillägget av "son". Det förekommer bland annat i engelsktalande länder och efternamnet består då enbart av faderns förnamn, ex: Thomas, Edward alternativt Edwards. Det förekommer även patronymikon där faderns förnamn ersatts med hans yrke, ex: Clerkson. I vissa länder används olika suffix beroende på barnets kön. De nordiska länderna samt Ryssland är exempel på sådana länder. Exempelvis får en son till Anders patronymikonet Andersson och en dotter Andersdotter. Släktnamn som ärvdes började användas i Europa redan under slutet av medeltiden. Egentligen påbörjades detta bruk redan på 1000- talet men var i fullt bruk först på 1500-talet. Bruket att ta släktnamn började bland aristokratien samt i de större städerna. I Sverige och de övriga nordiska länderna blev detta brukligt bland hela befolkningen först under slutet av 1800-talet.
Ordet patronymikon kommer från grekiskan och används som beteckning på efternamn som anger vem som är bärarens far, t ex - sonnamn och -dotternamn. I Sverige är bruket av patronymikon djupt rotat och kom tidigt att användas. Inom de högre samhällsklasserna i Norden använde man under medeltiden (1000-talet och fram till 1521) patronymikon. Under den nya tiden (från 1521) utsträcktes detta bruk också till allmogen. Samtidigt började adeln, de lärda och stadsbefolkningen efter utländskt bruk att anta familjenamn.
Under Sveriges katolska epok använde prästerna enbart sina förnamn, dock tillsammans med Herr, t.ex. Herr Lars, Herr Olof, Herr Hans etc. För att kunna särskilja präster med samma förnamn började man under 1500-talet att använda en latinsk form av deras patronymikon. Exempelvis: Abraham Eriksson = Abrahamus Erici Erik Steffansson = Ericus Stephani Lars Johansson = Laurentius Johannis Anders Henriksson = Andreas Henrici Olof Karlsson = Olaus Caroli Under 1600-talet blev det även vanligt att använda en latinsk form av prästens födelseort som efternamn. En präst bytte inte till ett "prästnamn" förrän han prästvigdes. De allra flesta hade patronymikon innan prästvigningen. Exempel på prästnamn med anknytning till prästens födelseort eller den ort han kom ifrån: Andreas Pauli Helsingus: Från Hälsingland (X) Abrahamus Angermannus: Från Ångermanland (Y) Laurentius Andreæ Gevaliensis: Från Gävle (X) Johannes Danielis Tunensis: Från Tuna församling Laurentius Christophori Hornaeus: Från Hornön (Härnösand) (Y) Ericus Andreae Wattrangius: Från Vattrangs församling(X) Olaus Hernodius: Från Härnösand (Y) En annan vanligt bruk var att lägga till "ander" i slutet av namnet. "Ander" kommer från grekiskans ord för man. Exempel: Alander, Björkander, Carlander Dalander, Elander, Gullander, Hållander, Insulander, Jullander, Kilander, Lysander, Mellander, Nylander, Svenander, Ulander, Vikander and Wallander . Att använda latiniserade namn användes förutom av prästerna även av sk. "lärda" män”, t ex Eurenius, Linnæus, Fornelius m.fl.
I början använde även adeln patronymikon. Under den nya tiden, dvs efter 1521, började adeln efter utländskt bruk att anta familjenamn. Adelns familjenamn motsvarade i regel bilden på vapensköldarna, t ex Horn, Oxenstierna. [ordet stierna betyder inte stjärna utan kommer från tyskans stirn som betyder panna (kroppsdel)]. Adeln i Sverige uppstod när några personer och familjer fick större makt än andra. Detta i samband med egenskaper som var eftersträvansvärda av andra. I äldre tid var makt detsamma som styrka och styrka var att vinna. Att äga egendom var också makt en möjlighet att styra och utöva inflytande. Man kan räkna 1200-talet som den svenska adelns uppkomst. Stormännen runt om i landet började då att samarbeta med kungahusen och fungera som medhjälpare till dem samt höll med ryttare och häst, sk. rusttjänst. Som motprestation fick bla stormännen skattefrihet, frälse. I Alsnö stadga år 1280 (1279) stadsfästes frälset. I Sveriges första riksdag 1435 i Arboga var frälset representerat som eget stånd. Under Gustav Vasas tid började ordet adel att användas. Det har sitt ursprung i ädel, väsentlig eller äkta. Det var bara kungen som kunde dela ut nya adelskap. I början då stormännen fick sina privilegier som frälse användes enbart patronymikon. I samband med att familjerna blev frälse erhöll de även en vapensköld med en heraldisk symbol. Från dessa symboler började sedan adeln bilda sina släktnamn. Exempelvis har den adliga släkten Uggla en uggla på sin vapensköld, släkten Svinhufvud ett svinhuvud, släkten Leijonhufvud tre lejonhuvuden, släkten Hummerhielm en hummer etc. De adliga namnen följer vissa mönster. Vanligt är namn där ordet lejon, falk och svin ingår. Vidare ord som syftar på olika kroppsdelar, t.ex. huvud, arm etc. Andra ord som är vanliga i adliga namn är stjärna, kron, sköld, hjälm, gyllen, berg m.fl. De adliga namnen kan vara korta, bestående av ett ord, t.ex. Uggla men oftast är de sammansatta, t.ex. Leionhufvud. Under 1700-talet blev det vanligt med tillägget "von" och "af" i de adliga namnen, t.ex. Carl von Linné eller Henrik af Klintberg. Ordet efter "von" eller "af" är normalt namnet på en ort, gård eller liknande. Före 1600-talet var de adliga namnen oftast kombinerad med bärarens patronymikon, t.ex. Bo Johansson (Grip). Hans patronymikon är Johansson och namnet på ätten är Grip. Gustav Vasa var under sin tid känd som Gustav Eriksson. Det adliga namnet var Vasa. Symbolen på vapenskölden är en vasakärve. Gustav började använda namnet Vasa långt senare efter att han blivit vald som kung. I slutet av 1500-talet samt under början av 1600-talet frångick adeln mer eller mindre bruket att använda patronymikon. Detta gällde även prästerna. Införandet av skråsystemet blev startskottet för speciella namn för hantverkare. Nedan följer ett antal typiska adliga namn. Oftast stavas de på gammalt vis.
När en person började sin bana som hantverkare var det som lärling hos en mästare. Efter lärotiden skulle han avlägga sitt gesällprov. I gesällprovet skulle han tillverka någon vara inom sitt område, exempelvis en möbel. Detta bedömdes sen av olika mästare och varan måste bli godkänd för att lärlingen skulle bli upptagen som gesäll, dvs en slags examen. Upptagandet som gesäll följde en rituell invigningsceremoni. Ett bevis att lärlingen nu var gesäll var gesällbrevet. En tidig benämning på gesäller var svenner. Gesällerna var ett sätt att tillförsäkra mästarna arbetskraft. Gesällerna var nästan alltid ogifta och bodde i mästarens hushåll. Det var vanligt att gesällerna gav sig ut på vandringar, sk gesällvandringar. Genom att arbeta hos olika mästare lärde de sig yrket på bästa möjliga sätt och kunde därmed bygga upp en egen yrkesskicklighet. Dessa vandringar kunde även ske till utlandet. På engelska heter gesäll journeyman vilket betyder en man som vandrar/reser. För att bli mästare och kunna arbeta i egen regi var gesällen först tvungen att bli mästare. För att bli mästare måste de avlägga ett mästarprov. Mästarbrevet var en hantverkares bevis på att han var en mästerhantverkare och verkligen kunde sitt yrke. Endast de av skråna godkända mästarna fick utöva yrket. Som mästare kunde han i sin tur ära upp nya gesäller. En hantverkare måste tillhöra ett skrå. Skråna var en slags branschorganisation och fackförening i ett och hade stor makt. Skrånas maktställning ökade 1621. Allt hantverk och handel utanför skråsystemet förbjöds detta år. Skråna fungerade som karteller och kunde på så sätt kontrollera priser, tillverkningsmetoder, kvalitet och råvaror. De hade även monopol på tillsättandet av nya mästare. De ansågs dock som ekonomiskt ineffektiva och ett hinder för naturlig näringsfrihet. Först 1846 avskaffades skråsystemet. Full näringsfrihet infördes 1864. Efter detta år kunde vem som helst fritt praktisera ett hantverksyrke. Skråväsendet avskaffades i Frankrike redan 1791 och övriga länder i Europa följde efter under 1800-talet. Även efter att skråämbetna avskaffades 1846 fortsatte mästarna att ta sig an lärlingar och gesäller. Det fanns naturligtvis fortfarande behov av utbildning. Gesälltiteln försvann dock 1864 när alla fick rätt att utöva hantverksyrket. Hantverksföreningarna fortsatte dock även efter 1864 att utfärda gesällbrev. Också gesällvandringarna för att arbeta hos olika mästare fortsatte men avtog runt sekelskiftet 1900. Hantverkare kunde enbart utföra sitt yrke i städerna. För att kunna göra detta måste de även ha en tillstånd från staden, dvs de måste söka om burskap. Burskapet beviljades genom att stadens magistrat utfärdade burbrev. Genom att erhålla burskap blev man också antagen som borgare i staden med de rättigheter detta medförde. En stad var en större ort med "rätt" utöva handel och hantverk. Stadsrättigheter eller stadsprivilegier kunde enbart delas ut av kungen. Normalt omgärdades en stad av en stadsmur med ett antal bevakade stadsportar. För att kunna föra handelsvaror in till en stad var man tvungen att erlägga en tullavgift. Denna tullavgift infördes 1622 och avskaffades 1810. En indelning av de svenska städerna i stapelstäder och uppstäder infördes på 1610-talet, men de förras särställning reducerades stegvis fr.o.m. 1765. En stapelstad var en stad med rätt till handel och sjöfart med utlandet och en uppstad var en stad som endast hade rätt att bedriva handel och sjöfart inom landet. Handel och hantverk accepterades inte på landsbygden, så hantverkare och handelsmän höll till i städerna. Dvs här bodde borgarna. Bönderna höll dock på med hantverk och till en viss del handel även på landsbygden, främst för husbehov. På 1680-talet fick i begränsad utsträckning några yrkeskategorier rätt att slå sig ner på landsbygden för att utförs sitt yrke. Det var framförallt skräddare, smeder och skomakare. De kallades sockenhantverkare och hade enbart tillstånd att verka inom "sin" socken. Det var sockenstämman som utsåg vilka som fick verka som sockenhantverkare i den aktuella socknen. I näringsfrihetsförordningen från 1846 fick alla typer av hantverkare rätt att slå sig ner på landsbygden och där utöva sitt yrke. Sockenhantverkarna var inte anslutna till något skrå som var fallet med hantverkarna i städerna och det fanns heller inga krav på at de skulle ha kvalifikationer i form av gesällbrev. Sockenhantverkarna kallades även gärningsmän.
Hur hög är fastighetsskatten 2023?
Försäkra din inkomst – inkomstförsäkring ingår i medlemskapet i facket⭐ Unionen.se är Sveriges största fackförbund för tjänstemän. Inkomstförsäkring ingår i medlemskapet.
✔️ Perfekt för alla tjänstemän, även egenföretagare & chefer✔️ Över 700 000 medlemmar✔️ Inkomstförsäkring ingår
⭐ Kommunal.se är Sveriges största fackförbund för arbetare, både inom offentlig- och privat sektor. Inkomstförsäkring ingår i medlemskapet.
När betalas fastighetsskatt för 2023?
I tjänsten Räkna ut din skatt kan du enkelt göra en skatteberäkning. Du kan använda tjänsten om du till exempel har sålt en bostad, funderar på att flytta, har ett företag eller om du helt enkelt är nyfiken på din skatt. Du kan också räkna ut hur mycket rot- eller rutavdrag du kan få.
Hur mycket är fastighetsskatten 2023?
Här ser du vilken fastighetsavgift eller fastighetsskatt som gäller för småhus. Ett småhus kan till exempel vara en villa, ett radhus eller ett fritidshus. Även obebyggda tomter som är avsedda att bebyggas med småhus räknas som småhusfastigheter.
Du som äger ett färdigbyggt småhus betalar kommunal fastighetsavgift. Storleken på fastighetsavgiften beräknas med hjälp av taxeringsvärdet men kan aldrig bli högre än takbeloppet, som är 9 287 kronor för inkomståret 2023 (deklarationen 2024). Takbeloppet är indexbundet och följer den årliga förändringen av inkomstbasbeloppet.
Du som äger ett färdigbyggt småhus betalar kommunal fastighetsavgift. Du betalar 0,75 procent av taxeringsvärdet upp till den maximala avgiften, som kallas för takbelopp.
En småhusfastighet har taxeringsvärdet 2 150 000 kronor. Fastigheten är bebyggd med en bostadsbyggnad.
En småhusfastighet har taxeringsvärdet 950 000 kronor. Fastigheten har en bostadsbyggnad.
En småhusfastighet består av tomtmark som har ett taxeringsvärde på 650 000 kronor, och en liten stuga som saknar byggnadsvärde eftersom värdet på byggnaden inte kommer upp i 50 000 kronor. Fastighetsavgiften beräknas bara på markvärdet.
När ska fastighetsskatten betalas 2023?
I tjänsten Räkna ut din skatt kan du enkelt göra en skatteberäkning. Du kan använda tjänsten om du till exempel har sålt en bostad, funderar på att flytta, har ett företag eller om du helt enkelt är nyfiken på din skatt. Du kan också räkna ut hur mycket rot- eller rutavdrag du kan få.
Hur länge slipper man fastighetsskatt?
Ja, hur mycket behöver man tjäna för att ha en bra lön egentligen?
Lite bakgrund kring mig först. Har jobbat inom samma område i cirka 15 år nu tyckt för det mesta att lönen varit okej i snitt med några perioder riktigt bra och några sämre. Just nu är den bra enligt min uppfattning. Hela tiden har jag dock jobbat på företag på mindre orter som lönemässigt inte ligger i topp
Hur mycket är fastighetsskatten 2024?
För fastigheter betalas antingen statlig fastighetsskatt eller kommunal fastighetsavgift. I vissa fall kan bägge dessa behöva betalas. Denna situation uppstår exempelvis om en hyresfastighet både har bostäder och lokaler för andra ändamål. För privatpersoner sker det däremot ytterst sällan.
Det är den juridiska person som står som ägare på fastigheten den första januari som kommer att behöva betala fastighetsskatt eller fastighetsavgift uträknat på taxeringsvärdet föregående år. Vid flera ägare kommer summan att fördelas på dessa utifrån deras ägarandel.
Vad är det för skillnad på fastighetsavgift och fastighetsskatt?
I Sverige har vi något som kallas progressiv skatt, vilket förenklat innebär att man betalar en högre andel av sin lön i skatt ju mer man tjänar. Tanken med detta skattesystem är att de som tjänar mer har råd att till större del bidra till samhällets kostnader såsom skola, sjukvård, militär, bidrag och myndigheter än de som har lägre inkomster.
Ett annat sätt att avgöra vilka som kan anses vara höginkomsttagare är att definiera dem som de 10 % av Sverige befolkning som har de högsta inkomsterna. SCB listar regelbundet statistik över svenskarnas inkomst på sin hemsida. För år 2019 så krävdes en inkomst på över 52 000 kr per månad för att en person ska kvalificera sig till de 10 % med högst inkomst. Detta är ca 10 000 kr mer i månaden än om man definierar höginkomsttagare som de som betalar statlig inkomstskatt. Läs om hur många som tjänar över 50 000 kronor per månad?
Man kan också sätta inkomsten av en höginkomsttagare i perspektiv till ”vanliga” inkomster i samhället. Den genomsnittliga inkomsten i Sverige 2019 var 368 018 kr eller motsvarande 30 668 kr i månaden. Medianinkomsten var 340 959 kr eller motsvarande 28 413 kronor i månaden. Även om skillnaderna låter stora när man pratar om bruttoinkomster, dvs. inkomster före skatt, så är skillnaderna inte lika stora när man räknar bort skatterna-inbetalningarna, just på grund av det progressiva elementet i det svenska inkomstskattesystemet.
Var hittar jag taxeringsvärdet på min fastighet?
Vi på Lantmäteriet har lång erfarenhet av att värdera jord- och skogsbruksfastigheter och har sedan länge också förvaltat och utvecklat metoder för fastighetsvärdering. I Fastighetsregistret finns uppgifter om taxeringsvärden. Uppgifterna hämtas från Skatteverket som ansvarar för att ta fram taxeringsvärden.
Är fastighetsskatten på väg tillbaka?
I tjänsten Räkna ut din skatt kan du enkelt göra en skatteberäkning. Du kan använda tjänsten om du till exempel har sålt en bostad, funderar på att flytta, har ett företag eller om du helt enkelt är nyfiken på din skatt. Du kan också räkna ut hur mycket rot- eller rutavdrag du kan få.
Kan man få tillbaka fastighetsskatt?
Vi lyckades stoppa fastighetsskatten från att återinföras i valet 2022. Sverige styrs nu av partier som gick till val på att inte höja boendeskatterna och de gjorde det som ett resultat av att vi krävde svar från dem. Detta är bra, men vi behöver fortsätta arbeta för en låg och rättvis skatt på boende och ständigt motarbeta nya förslag om höjda boendeskatter. Hjälp oss med detta genom att bli medlem och följ vår arbete i sociala medier och våra nyhetsbrev.
Men det är inte klart förrän det är klart. Om den statliga fastighetsskatten skulle återinföras skulle den, av de presenterade förslagen att döma, även inkludera bostadsrätter. Det skulle bli ett hårt slag mot svenska hushåll.
Hur mycket höjs fastighetsskatten 2023?
Det har skett en kraftig uppgång av huspriserna över tid, framför allt under pandemin. Efter Rysslands invasion av Ukraina förra året började huspriserna sjunka under 2022. Sedan har nedgången fortsatt i år. Men den prisnedgång som sker 2023 kommer inte att påverka taxeringsvärdena nästa år utan slår igenom först vid den fastighetstaxering som görs 2027.
Det beror på att det finns en eftersläpning i systemet. Taxeringsvärdena 2024 ska spegla den genomsnittliga prisnivån två år före taxeringsåret, alltså prisnivån för bostäder år 2022. Det betyder att nedgången under 2022 delvis kommer att slå igenom, men den prisnedgång som sker i år kommer inte att påverka taxeringsvärdena överhuvudtaget.
- Det gör att den kommunala fastighetsavgiften för de som ligger under taket kommer att beräknas på ett taxeringsvärde som är ”för högt”, säger Lena Södersten, förbundsjurist på Villaägarna.